אין מאושר כיום מערן סיב - לאחר 16.5 שנה הוא הצליח להביא להסדרה בענף השיפוצים בישראל • ממה הוא מפחד, מה הוא מציע לציבור, ומה יש לו להגיד לכל החאפרים
![ערן סיב](https://www.legit.co.il/wp-content/uploads/2018/05/ערן-סיב-נואם-720x480.jpeg)
"תמ"א 38 פוגע בעבודה": ראיון עם יו"ר התאחדות קבלני השיפוצים
אתמול היה יום מרגש לערן סיב, יו"ר התאחדות קבלני השיפוצים. עבודה של 16.5 שנים בהתנדבות מלאה הניבה סוף סוף פרי: לראשונה ענף השיפוצים בישראל יעבור הסדרה מקיפה וקבלני השיפוצים יוכלו לקבל רישיון, הכשרה והסמכה.
תפסנו את סיב לראיון מיד אחרי החתימה הרשמית על התיקון לחוק ע"י שר הבינוי והשיכון יואב גלנט, שיאפשר ל-10,000 שיפוצניקים להירשם ברשם הקבלנים. ניתן היה לראות את האושר בעיני סיב, וגם את נפילת המתח בסיומה של תקופה מתישה מבחינתו וסגירת המעגל.
סיב מספר בראיון ל-LEGIT, כי מאז שייסד את התאחדות קבלני השיפוצים בשנת 2002 הוא מנסה להביא להסדרה בענף ולהיאבק בתופעת ה"חאפרים" שלא אחת פוגעים בלקוחות ועושים שם רע לכלל השיפוצניקים בישראל.
"בשנת 2001 הייתי קבלן שיפוצים, והיתה לי בעיה למצוא עובדים. התקשרתי לסם אולפינר, נשיא התאחדות הקבלנים דאז, והתלוננתי בפניו על הבעיה. הוא אמר לי 'כל השיפוצניקים חאפרים, זה לא בראש מעייני'. השבתי לו 'אני לא חאפר, אני קבלן שיפוצים רציני, אמין, ישר'. יום למחרת נסעתי לירושלים ופתחתי עמותה – התאחדות קבלני השיפוצים.
"האמנתי בעצמי ובאנשים כמוני. אי אפשר להגיד שכל השיפוצניקים במדינה הם חאפרים, יש הרבה אנשים טובים בענף – יוצאי צבא, יוצאי סיירות, אנשים טובים, מקצועיים ואמינים. קומץ קטן הוציא דיבת כל הענף הזה ואותם צריך למגר. אבל רוב האנשים טובים", הוא אומר.
סיב מוסיף: "אחרי שהקמתי את ההתאחדות, היתה ידיעה של 5 שורות באחד העיתונים בכותרת 'השיפוצניקים פתחו עמותה. רוצים הכרה ועובדים'. פתאום התחלתי לקבל טלפונים מקולגות שכולם אמרו 'גם לי יש בעיה של עובדים'; 'גם אני מתמודד מול חאפרים שנותנים מחירי רצפה ואני לא מצליח לקבל עבודה'; והבנתי שהתופעה הזו היא תופעה כלל ארצית.
"אני ו-30 מחבריי קבלני השיפוצים התאגדנו, אספנו 1,000 שקל מכל אחד, ועתרנו לבית המשפט העליון על כך שאנו רוצים להיות קבלנים רשומים. לא היה לנו איפה להירשם אז. במשרד הבינוי והשיכון בכלל לא היה סיווג לקבלני שיפוצים. שופט בימה"ש העליון דאז אהרן ברק הסכים איתנו ובמשרד השיכון הוסיפו סיווג 'קבלן שיפוצים', ותחת הסיווג הזה ניסינו להירשם.
"ואולם, במשך 16.5 שנה המדינה שמה לנו מקלות בגלגלים ולא הסכימה. נשבע שאין לי מושג למה, אין לי מושג מה היתה הסיבה. אולי זו היתה פוליטיקה, אולי זה לא עניין את השרים, לא יודע למה. אין שר במדינת ישראל שלא קיבל ממני לאורך השנים פקס, מייל, טלפון, או הסבר מה אנחנו רוצים ומדוע, ואיך זה יועיל למדינה ולאזרחים. כולם אמרו לי 'בסדר, שמעתי, נטפל', היו מקבלים כותרת מפוצצת בעיתון, ויום למחרת כבר שכחו מי אני. השר היחידי שהרים את הכפפה הוא יואב גלנט באמצעות מנכ"ל משרדו חגי רזניק.
"והנה, אחרי כל השנים הענף יתחיל להיות ממוסד ומוסדר. כל קבלן שיפוצים יוכל להיכנס לבית הלקוחות עם תעודה מהמדינה, עם רישיון, עם הכשרה ועם הסמכה. סוף לעידן החאפרים בענף השיפוצים בישראל. מי שירוויח מזה הוא הציבור במדינת ישראל. אין מאושר ממני היום", אומר סיב.
פוליסת ביטוח לציבור
לפי הערכות של התאחדות קבלני השיפוצים, יש כיום כ-17,000 שיפוצניקים בישראל, ועוד כמה אלפים לא רשומים במס הכנסה שגם עוסקים בתחום. סיב אומר, כי הוא "רוצה שכולם יעברו את ההכשרה ויקבלו את הרישיון מהמדינה. אני רוצה לשנות את הסטיגמה שנדבקה בשיפוצניקים, לא כולנו גנבים ורמאים ושקרנים. רובנו אנשים טובים וישרים שרוצים לתת שירות טוב לאזרח ולהתפרנס בכבוד. אנחנו אולי שיפוצניקים והיום אני לובש עניבה בפעם הראשונה בחיי, אבל חייבים לשנות את התדמית של קבלני השיפוצים, חייבים לשנות את הדרך שבה הציבור מתייחס לשיפוצניקים. זה לא ייתכן שכשהציבור אומר שיפוצניק, המילה הנרדפת היא חאפר".
– מה יידרש מהשיפוצניקים כדי לקבל רישיון?
סיב: "קודם כל נדרש ותק של 5 שנים בעבודה בענף מתוך 10 השנים האחרונות; הם יצטרכו להראות חשבוניות שיוכיחו את הפעילות; הם יידרשו להביא המלצות; ולבסוף קבלני השיפוצים יצטרכו לעמוד בכעשרה מבחנים מקצועיים עיוניים על בטיחות, ניהול אתר, קריאת תוכניות וכדומה. אם הם יעמדו בכל זאת הם יקבלו תעודה מרשם הקבלנים".
– אתה לא חושב שזה יכול להיות תובעני מדי?
"המבחנים לא יהיו קשים מדי, אני מודע לזה שהקהל שלנו הם לא פרופסורים. הלימודים יהיו לימודי ערב פעם או פעמיים בשבוע, יהיו הקלות לדיסלקטים, לאנשים שלא יודעים קרוא וכתוב, וכדומה. יש לנו גם כאלה אנשים בענף, הם אנשים טובים ואנשי עבודה ראויים, אבל מה לעשות שהם נאלצו בגיל 14 או מוקדם יותר לעזוב את הלימודים ולצאת לעבוד בשיפוצים כדי לעזור למשק הבית. אנחנו לא נכשיל את האנשים שלנו. אנחנו גם נציע להם לימודים ממוקדים במכללות בפריסה ארצית, שיסייעו להם רק לצלוח את המבחנים".
– יש עלויות כספיות לקבלת הרישיון?
"אגרת רישום ברשם הקבלנים תעלה כ-500 שקל לשנה, סכום זניח, והלימודים באחת המכללות יסתכמו בכמה אלפי שקלים. אבל זו השקעה שתחזור אליהם ובגדול".
– איך הרישום ברשם הקבלנים מסייע לאזרח הפשוט?
"כשקבלני שיפוצים נרשמים ומקבלים רישיון מרשם הקבלנים, הם מתחילים להיות גם נתונים לפיקוח ובקרה שלו. אם חס וחלילה הם מרמים ומשקרים – רשם הקבלנים יוכל לקחת להם את רישיון העבודה. למעשה זו פוליסת ביטוח לציבור.
מעכשיו יש לציבור גם למי להתלונן נגד שיפוצניק שסורח. כבר לא יהיו מקרים שבהם השיפוצניק לוקח את הכסף, שובר את כל הבית, ובורח, ולצערי יש למעלה מ-1,500 תלונות כאלה בשנה. אם תהיה כזו תלונה אני מאמין שבתוך שבועיים עד חודש הקבלן יזומן לשימוע, ואם הוא לא יתקן את דרכיו – הרשם ייקח לו את הרישיון וגם יגיש נגדו תלונה במשטרה כי זו עבירה פלילית.
"בנוסף, אם יש מחלוקת בין השיפוצניק ללקוח שלא ניתנת לגישור, רשם הקבלנים יוכל להפנות את הצדדים למוסד לבוררות, וזה אחד השירותים שמציעה התאחדות קבלני השיפוצים בעזרת אנשי מקצוע אובייקטיביים שלא מתחום השיפוצים".
– המחירים לצרכן יעלו?
"לצרכנים שהיו רגילים לשכור חאפרים שמציעים מחירים נמוכים עד 40% ממחיר השוק לשיפוץ, אז כמובן שזה יהיה יקר יותר. מחיר של קבלן שיפוצים רשום עשוי להתייקר ב-10%-15% לעומת המחיר שהוא גבה לפני הרישום בפנקס הקבלנים, אבל התועלת לצרכן היא גדולה בהרבה".
– אתה לא מפחד באופן אישי מאותם חאפרים שבטח לא יאהבו את המהלך הזה?
"אם מישהו רוצה לעבוד באופן לא חוקי, ואולי גם לשקר ולרמות – אני לא איתו, אני לא אתמוך בו ולא אעזור לו. אני לא הכתובת בשבילו. אני מאמין בדרך שלי כבר 16.5 שנה, בכל התקופה הזו לא הסתכלתי ימינה או שמאלה. תמיד יהיו אנשים שייפגעו אבל אני מאמין שהדרך שלי היא נכונה וטובה. אני מרגיש שזו שליחות, יותר מעבודה".
התחדשות עירונית פוגעת בעבודה
– בשנים האחרונות תחום ההתחדשות העירונית צובר תאוצה בישראל. זה פוגע בעבודה שלכם?
סיב: "עד שבניין מוציא היתר לתמ"א 38 או פינוי בינוי עוברות בין שנה לחמש שנים. בתקופה זו אף אחד לא רוצה לשפץ את הבית, אז זה כן פוגע בעבודה. אבל מצד שני, אחרי שמתחיל כבר פרויקט תמ"א 38 בבניין, בעלי הדירות מבקשים שיפוצניקים שייכנסו לדירה אז כאן זה דווקא מועיל לענף. אבל לצערי מה שגובר הוא הצד השלילי – יש צוואר בקבוק של אלפי בניינים שמחכים להיתר, וזה שם אותנו במצב לא טוב מבחינת היצע העבודה".
– איך אתם מתגברים על זה?
"אנחנו נאלצים לקחת יותר עבודות קטנות. אם זה תיקון ברז, תיקון נזילה, איטום וכדומה. זה לא הלחם והחמאה שלנו".
– אתה מסכים עם הטענה שרוב הבתים בישראל נוטים ליפול?
"אני יותר מפחד ממצב הגז בישראל. היו כמה פיצוצי גז שנובעים ממצב קטסטרופלי של הצינורות. רואים בניינים שכל צנרת הגז בהם רקובה, שכל הבלונים רקובים, וזה מפחיד. היה פיצוץ בירושלים, היה אחד בנתניה – ואנשים מוצאים את מותם. לדעתי צריך לעשות רביזיה בתחום הזה, צריך מועצת גז ארצית שתפקח על כל התחום בכל בניין ובניין. הפיצוץ הבא נמצא בפתח ואף אחד לא מתקן את זה. אני חושב שזה נושא הרבה יותר חשוב מתמ"א 38".
ערן סיב | אישי
לפני ארבע שנים סיב "תלה את כובע" השיפוצניק ופתח חברה לייבוא שיש לריצוף וחיפוי ובריקים – אבן סיב, וזה עיקר עיסוקו כיום.
– מה אתה אוהב לעשות כדי לקחת פסק זמן מהעבודה? בשביל הנפש.
"אני מאוד אוהב טיולים בארץ ובעולם, אוהב לעשות צעדות בשעות הערב במקומות הישנים של תל אביב-יפו, וכמובן בילוי שקט עם האישה והילדים".
אולי יעניין אותך גם...
![](https://www.legit.co.il/wp-content/plugins/ajax-load-more/build/frontend/img/placeholder.png)
![](https://www.legit.co.il/wp-content/uploads/2020/10/OUTOPIA_banners_Oct2020_All-7-copy.jpg)
![](https://www.legit.co.il/wp-content/uploads/2020/03/Herbert-google-banners-March2020_All-7-copy.jpg)